![Analiza: Tri Božije zapovesti za upravne odbore proizvođača automobila](https://autorepublika.com/wp-content/uploads/2020/12/2fe13350-690c-4499-8fd2-9e72b22defb4_w948_r1.77_fpx52.23_fpy44.99.jpg)
Analiza: Tri Božije zapovesti za upravne odbore proizvođača automobila
Pandemija virusa Covid-19 ubrzava oproštaj od motora s unutrašnjim sagorevanjem i dovodi u pitanje prethodne strateške izvesnosti automobilske industrije. Tri osnovna trenda određuju budući uspeh nemačkih proizvođača.
Očekivalo se da će 2020. godina biti godina velikih promena za nemačku automobilsku industriju. I ranije je poznavaocima bilo očigledno da smo na početku odlučujuće decenije za ekonomski najvažniji ogranak Nemačke, a taj trenutak se odnosi na predstojeći duhovni ispraćaj motora s unutrašnjim sagorevanjem.
Pre nekih godinu dana, niko nije mogao da sanja da glavni poslovni izazovi za industriju, ove godine neće biti tehnološkog porekla, već će biti uzrokovani poremećajima usled pandemije.
Ali čak ni Covid-19 ni u kom slučaju nije zaustavio glavne trendove, već ih je samo nadgradio, ili tjunirao automobilskim rečnikom izrečeno. U nekim slučajevima su tendencije čak i ojačana, i neki se ogledaju u strukturnim promenama na tržištu ili u lošim izgledima za 2021. godinu. Ali, i u godini koja je pred nama i tokom cele treće decenije ovog veka, tri dugoročna kretanja, tendencije biće presudna za kompanije u automobilskoj industriji. Na njih menadžeri moraju da reaguju na vreme – investicijama, restrukturiranjem i inovacijama.
Evo koje su tri Božije zapovesti za uši rukovodilaca u automobilskoj industriji tokom naredne decenije:
Predvidite sledeće tehnološke proboje
Vozila na električni pogon trenutno ostvaruju tržišni udeo od oko 8% u Evropi. Regija je sada svetski lider u prodaji elektrifikovanih modela. Posebno se tu ističu plug-in hibridi, koji su činili više od 50% svih električnih vozila u Nemačkoj u proteklih godinu dana, a raste i njihov procenat u statistikama registracije u ovoj zemlji.
Broj vozila na baterijski pogon takođe se povećava širom sveta, podstaknuti državnim subvencijama. To jasno govori da je 2020. prekretnica, odnosno godina kada je Evropa konačno i definitivno okrenuta ka elektromobilnosti. Elektrifikacija će postati odlučujuća reč kada se govori o pogonskoj tehnologiji decenije pred nama i dovešće do potpune promene među proizvođačima prema elektrifikovanim i umreženim vozilima.
Kompanije koje propuste da raspoznaju ovaj trend kao ireverzibilan, mogu završiti poput onih dobavljača čija je strategija proizvoda i danas usredsređena na motore sa unutrašnjim sagorevanjem. Takve firme će se, sa do 75% manje komponenata u električnom pogonskom sklopu u odnosu na konvencionalni, suočiti sa nemilosrdnom konkurencijom – osim ako svoj poslovni model u godini pred nama ne uspostave na jedan novi i budućnosti okrenut način, što se postiže kroz masovno restrukturiranje ili transformaciju. Dakle, strategija se mora usmeriti na održive tehnologije. Kao i uvek, pobednici na tržištu će biti one kompanije koje već predviđaju sledeći tehnološki skok.
Ovde definitivno postoje mogućnosti, to jest tržišne šanse. Eto, na primer u tehnologiji razvoja senzora, autonomnoj vožnji, elektromotorima, tehnologiji baterija ili u oblasti vodonika. Ovo poslednje može biti održiva alternativa za teška komercijalna vozila, kao i za dugoprugaški transport, a sa zelenom proizvodnjom takođe imamo značajan udeo u rešavanju problema sa CO2. Evropa je predodređena da preuzme vođstvo u istraživanju i proizvodnji pogona na vodonik, jer je region postavio obavezujuće ciljeve za eliminaciju CO2: do 2050. godine treba postići potpunu klimatsku neutralnost.
Ali, azijski proizvođači automobila su otišli korak dalje od Evropljana u pogledu razvoja. U oblasti tehnologije autonomne vožnje su Kina, Koreja i Japan već postavili temelje za buduće vođstvo na tržištu. Kineskim kompanijama je značajno olakšan rad jer im se zakonska regulativa konstantno prilagođava. Ovde treba tražiti i jasan cilj evropskih kompanija za naredne godine: oni moraju da odluče u kojoj tehnologiji žele – i mogu – da budu lider.
Budno pratite trend sve veće regionalizacije tržišta
Covid-19 je usporio globalizaciju, barem privremeno, i primorao nas je da se sve više fokusiramo i oslonimo na naš neposredni komšiluk. Primetno je da se na automobilskim tržištima sve više razvijaju regionalne, ponekad vrlo različite koncepcije. Tako bi do 2025. godine, SAD mogle da postanu gotovo čisto tržište u kom se prodaju samo vozila iz pikap segmenta, kao i SUV modeli, sa udelom od čak 80% ovih klasa na ukupnom tržištu.
Suprotno tome, evropski kupci automobila sve više se oslanjaju na kompakte, kako „normalne“ tako i s povišenom pozicijom sedenja, sa delimičnim ili potpunim električnim pogonom. Kina, s druge strane, nastoji da postane globalni lider u elektromobilnosti i tehnologiji autonomne vožnje.
Unikseks, ili pristup „jedna veličina odgovara svima“ neće uspeti za proizvođače automobila. Čini se da različiti globalni regioni trenutno putuju različitom brzinom. Istovremeno, svetsko prisustvo neće biti faktor uspeha ili neuspeha proizvođača automobila kao ranije. Danas menadžeri moraju da odluče na kom venčanju žele da plešu, to jest koje tržište i koje tehnologije izgledaju najperspektivnije za njihovu konkretnu kompaniju.
Već neko vreme je jasno da je nužno maksimalno smanjenje broja, kao i optimalno korišćenje platformi i modula vozila kako bi mogle da se primene nove tehnologije i tipovi pogona u raznim modelima, i to na vreme i po niskim cenama. Regionalno različit razvoj velikih globalnih prodajnih tržišta daje ovoj tezi novi pravac: komponente su i dalje presudne za uspeh, ali one sada moraju biti dizajnirane tako fleksibilno da mogu biti implementirane u različite modele, u potpunosti ili delimično, i to na efikasan i ekonomičan način, a sve saglasno odgovarajućim regionalnim zahtevima.
Ova strateška orijentacija će se takođe odraziti na lanac dodate vrednosti. Pandemija je dovela do toga da su globalni lanci snabdevanja privremeno poremećeni. Mnogi proizvođači su zato vratili fokus na davno zapostavljene regionalne lance snabdevanja. Ovaj razvoj će se nastaviti i u godinama koje dolaze. U ovoj deceniji će se kompanije zalagati za uspostavljanje stabilnijih, regionalnih lanaca snabdevanja. Kao rezultat, dobavljači se takođe moraju koncentrisati mnogo više na svoj lokalni uticaj, nego na prethodno značajnu internacionalizaciju.
Značajno pojednostaviti organizaciju kompanije
Sve prethodno pobrojano nužno povlači za sobom i promenjenu organizaciju preduzeća i, kao posledicu toga, restrukturiranje centralnih režijskih troškova. S virusom Covid-19, ovaj se preokret prvi put odrazio u sveprisutnoj kućnoj kancelariji ili radu na daljinu. U poslednjih nekoliko godina, automobilske kompanije su se sve više koncentrisale na ključne kompetencije kao što su inženjerski razvoj i IT. Specijalizacija i dalje dobija na značaju.
S druge strane, negovanje klasičnih administrativnih funkcija unutar samih kompanija se sve više preispituje: koliko one doprinose stvarnoj dodatnoj vrednosti? Da li se usluga ostalim sektorima u kompaniji zaista vrši što efikasnije? I ovde Covid-19 deluje poput poslovičnog katalizatora.
Ako odgovor na ova pitanja ne ubedi rukovodioce, ove funkcije će biti svedene na minimum ili će se pristupiti takozvanom autsorsovanju (dodeli eksternim partnerima) ili će biti nadomeštene dodatnom automatizacijom. Iznad svega, važno je samokritično preispitivanje sopstvene kompanije i postojećih procesa. U budućnosti će se performanse funkcija višeg nivoa meriti još snažnije njihovim rezultatima, umesto kao što su do sada utvrđeni prisustvom ili angažovanjem po radnom satu.
Naredna će biti godina ključnih odluka
Sva tri novorazvijena trenda u automobilskoj industriji imaju zajedničku dodirnu tačku. Naime, budućnost kompanija u velikoj meri zavisi od sposobnosti donošenja odluka odgovornih menadžera. Polovične promene u smeru delimičnog prilagođavanja kompanije neće dovesti do cilja – već mogu čak i oštetiti društvo.
Zbog Covida-19, neki trendovi su se nepovratno intenzivirali, što nameće usmeravajuću, nepokolebljivu odluku. Ovo se odnosi kako na usklađivanje ponude proizvoda i usluga, tako i na uspostavljanje strateškog lanca vrednosti. Tehnološki poremećaj čitave industrije mora biti praćen holističkim preokretom u načinu na koji organizacija kompanije razmišlja i deluje. Od ove odluke o pravcu razvoja zavisiće održivost pojedinih automobilskih kompanija u narednoj deceniji.
AutoRepublika
Izvor: Manager Magazin, Autor: Elmar Kades
(490)
1.ne kradi
2.ne kradi
3.ne kradi,p…ti materina,jesam li ti reko tri puta već?
🤭🤭
Al džaba, velike su lopine to.
Dobar tekst.